FORUM БИВШИХ PRIPADNIKA НЕКАДАШЊЕ JNA 22.12.1941 - 18.07.1991
Would you like to react to this message? Create an account in a few clicks or log in to continue.
FORUM БИВШИХ PRIPADNIKA НЕКАДАШЊЕ JNA 22.12.1941 - 18.07.1991
Sva(t)ko ima pravo na sjećanja - Свако има право на сећања - Vsak ima pravico na spomine - Секој има право на сеќавање - Gjith kush ka të drejt për kujtime - Mindenkinek joga van az emlekeihez - Everyone has the right to memories
JM JM PV BROJ POSTOVA: : 1881 ČLAN OD: : 2013-02-24 DOB : 75 Zagreb
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 10.11.18 7:34
Max Blitz (citat):
Zbog osnovane sumnje u nanošenje teških tjelesnih ozljeda muškaracu u Splitu, Rade Končar je 76 godina nakon što je su ga u 31. godini života strijeljali Talijani, završio u pritvoru prije izlaska pred istražnog suca.
Dooobra!
puc(f)lek Mladji Vodnik
PV BROJ POSTOVA: : 323 ČLAN OD: : 2016-02-29
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 10.11.18 8:58
Stanko1 (citat):
Max Blitz (citat):
Zbog osnovane sumnje u nanošenje teških tjelesnih ozljeda muškaracu u Splitu, Rade Končar je 76 godina nakon što je su ga u 31. godini života strijeljali Talijani, završio u pritvoru prije izlaska pred istražnog suca.
Dooobra!
Vojnik Graničar Pukovnik
VZ VZ JM JM PV BROJ POSTOVA: : 8112 ČLAN OD: : 2011-09-05 DOB : 54 Split
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 10.11.18 9:57
I danas je oko njega ova ograda. Čekaju da se junak stvrdne.
PORUCNIK KONTRA ADMIRAL
NA VZ VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 10453 ČLAN OD: : 2014-08-01 DOB : 62 Bijelo Polje
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 10.11.18 16:45
puc(f)lek (citat):
Stanko1 (citat):
Max Blitz (citat):
Zbog osnovane sumnje u nanošenje teških tjelesnih ozljeda muškaracu u Splitu, Rade Končar je 76 godina nakon što je su ga u 31. godini života strijeljali Talijani, završio u pritvoru prije izlaska pred istražnog suca.
Dooobra!
Već sam vidio neke zaista duhovite reakcije na taj čin, ali nisam siguran da ne kše pravila foruma.
_________________ Bili smo veca 'gospoda' dok smo bili 'drugovi', nego sto smo drugovi, sad, kad smo gospoda. porucnik ness
Stanko1 Podporučnik
JM JM PV BROJ POSTOVA: : 1881 ČLAN OD: : 2013-02-24 DOB : 75 Zagreb
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 10.11.18 17:33
NA VZ VZ VZ JM JM PV BROJ POSTOVA: : 24246 ČLAN OD: : 2012-10-30
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 10.11.18 18:26
PORUCNIK (citat):
Već sam vidio neke zaista duhovite reakcije na taj čin, ali nisam siguran da ne kše pravila foruma.
Pa, sve u svemu, ispalo je prilično afirmativno za ono što predstavlja Končar, tako da će i neki mladi potaknuti događajem, možda štogod i ozbiljnije pročitati na tu temu pored lavine zahebancije i satire koja je uslijedila na društvenim mrežama. Moramo se naviknut na drugačiji pristup (svemu) od onog od prije 30-40 i više godina, jbg, jer je to realni svijet, tj. kako su stvari postavljene, drugo je fantazija. Već rekoh, na slično se dobrano nasmijem i baš me zdravo oraspoloži.
_________________ Bili smo veca 'gospoda' dok smo bili 'drugovi', nego sto smo drugovi, sad, kad smo gospoda. porucnik ness
goran9030 voli ovaj upis
Stanko1 Podporučnik
JM JM PV BROJ POSTOVA: : 1881 ČLAN OD: : 2013-02-24 DOB : 75 Zagreb
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 11.11.18 15:08
Za razliku od onih koji šaraju po svojoj prošlosti ''kao obućari po volujskoj koži'' (Ivan Meštrović) Slovenci se ne odriču svog antifašizma. Ova dva spomen obilježja snimio sam danas u Brežicama.
Zajednički spomenik pobunjenim kmetovima, prognanima 1941. i palim borcima NOR-a:
NA VZ VZ VZ JM JM PV BROJ POSTOVA: : 24246 ČLAN OD: : 2012-10-30
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 17.05.19 23:48
Umjetnici su svjetlima transformirali Džamonjin socijalistički spomenik u Moslavini
Spomenik revolucije naroda Moslavine, monumentalan spomenik Dušana Džamonje kod Podgarića u Moslavini, ovih je dana dobio zanimljivu umjetničku preobrazbu. Privremeno. Umjetnička skupina Secret Mapping Experiment, koju uglavnom čine mađarski umjetnici, nedavno su posjetili selo Podgarić te su na jedan od najčuvenijih i upečatljivijih spomenika odlučili postaviti svjetlosnu instalaciju. Umjetnički kolektiv posjetio je i neke druge industrijske spomenike kako bi ih fotografirali u novoj perspektivi. Svoje radove će izložiti u Budimpešti krajem svibnja, a u linku je više fotografija preobrazbe 10 metara visokog spomenika čuvenog Džamonje.
VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 6426 ČLAN OD: : 2014-12-21 DOB : 60 Petrovaradin
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 19.05.19 12:02
Zanimljivo. Ovo još nisam video do sada, msm, taj pristup i kreacija.
Stanko1 Podporučnik
JM JM PV BROJ POSTOVA: : 1881 ČLAN OD: : 2013-02-24 DOB : 75 Zagreb
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 19.05.19 16:41
Slobo1 (i ostali), nema potrebe citirati čitave postove jer se time bespotrebno narušava preglednost teme. Ako je citat potreban dovoljno je izvući onaj dio teksta na koji se forumaš osvrće. Ako je riječ o postu koji neposredno prethodi komentaru citiranje u pravilu nije ni potrebno.
Sloba1 voli ovaj upis
Sloba1 Podpukovnik
VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 6426 ČLAN OD: : 2014-12-21 DOB : 60 Petrovaradin
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 09.06.19 10:21
Stanko1 (citat):
Slobo1 (i ostali), nema potrebe citirati čitave postove jer se time bespotrebno narušava preglednost teme. Ako je citat potreban dovoljno je izvući onaj dio teksta na koji se forumaš osvrće. Ako je riječ o postu koji neposredno prethodi komentaru citiranje u pravilu nije ni potrebno.
Trebao sam kliknuti na [You must be registered and logged in to see this link.]# na Maksov post, jer na njega se samo odnosio a ne na sve prepiske. Napisao sam komentar zasebno a nisam trebao.
PORUCNIK KONTRA ADMIRAL
NA VZ VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 10453 ČLAN OD: : 2014-08-01 DOB : 62 Bijelo Polje
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 09.06.19 10:32
Sloba1 (citat):
Stanko1 (citat):
Slobo1 (i ostali), nema potrebe citirati čitave postove jer se time bespotrebno narušava preglednost teme. Ako je citat potreban dovoljno je izvući onaj dio teksta na koji se forumaš osvrće. Ako je riječ o postu koji neposredno prethodi komentaru citiranje u pravilu nije ni potrebno.
Trebao sam kliknuti na [You must be registered and logged in to see this link.]# na Maksov post, jer na njega se samo odnosio a ne na sve prepiske. Napisao sam komentar zasebno a nisam trebao.
Kad želiš odgovoriti na komentar, nije nužno da ga citiraš. A ako citiraš, izbrišeš višak, a ostaviš onaj bitan tekstualni dio. Uostalom, ne mora se na svaki komentar odgovarati. Većina članova nije znala ili čula za nešto što se komentariše, pa nije potrebno da svi ispišemo da to nismo čuli ili da za to nismo znali. Zamisli kad bismo svi citirali komentar sa svim slikama i napisali da nismo znali za to
_________________ Bili smo veca 'gospoda' dok smo bili 'drugovi', nego sto smo drugovi, sad, kad smo gospoda. porucnik ness
Sloba1 Podpukovnik
VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 6426 ČLAN OD: : 2014-12-21 DOB : 60 Petrovaradin
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 09.06.19 11:16
PORUCNIK (citat):
Sloba1 (citat):
Stanko1 (citat):
Slobo1 (i ostali), nema potrebe citirati čitave postove jer se time bespotrebno narušava preglednost teme. Ako je citat potreban dovoljno je izvući onaj dio teksta na koji se forumaš osvrće. Ako je riječ o postu koji neposredno prethodi komentaru citiranje u pravilu nije ni potrebno.
Trebao sam kliknuti na [You must be registered and logged in to see this link.]# na Maksov post, jer na njega se samo odnosio a ne na sve prepiske. Napisao sam komentar zasebno a nisam trebao.
Kad želiš odgovoriti na komentar, nije nužno da ga citiraš. A ako citiraš, izbrišeš višak, a ostaviš onaj bitan tekstualni dio. Uostalom, ne mora se na svaki komentar odgovarati. Većina članova nije znala ili čula za nešto što se komentariše, pa nije potrebno da svi ispišemo da to nismo čuli ili da za to nismo znali. Zamisli kad bismo svi citirali komentar sa svim slikama i napisali da nismo znali za to
Kod Maksa nisam mogao izbrisati višak jer su sve slike i na sve te njegove slike se odnosi moj komentar, na slike u njegovom jednom postu. Inače, da je bio tekst Ja ne znam, kako se viškovi brišu, nisam to radio, već sam davao komentar na ceo tekst posta. Što se tiče citata, tipa, nisam znao, pa prvi put čujem itd, to shvatite kao aktivnost na forumu jer sam nešto pročitao i lepo rekao da nisam čuo ili nisam znao. To je i znak da se uvažava lice koje je nešto postavilo a ja to pročitao.
PORUCNIK KONTRA ADMIRAL
NA VZ VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 10453 ČLAN OD: : 2014-08-01 DOB : 62 Bijelo Polje
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 09.06.19 15:13
Sloba1 (citat):
Kod Maksa nisam mogao izbrisati višak jer su sve slike i na sve te njegove slike se odnosi moj komentar, na slike u njegovom jednom postu. Inače, da je bio tekst Ja ne znam, kako se viškovi brišu, nisam to radio, već sam davao komentar na ceo tekst posta. Što se tiče citata, tipa, nisam znao, pa prvi put čujem itd, to shvatite kao aktivnost na forumu jer sam nešto pročitao i lepo rekao da nisam čuo ili nisam znao. To je i znak da se uvažava lice koje je nešto postavilo a ja to pročitao.
Mislim da drugovi vide i cijene tvoju aktivnost i na temama koje postavljaš, i na temama dje pišeš svoje mišljenje ili iskustvo.
U konkretnom slučaju, mogao si u citatu ostaviti jednu sliku, a ostale izbrisati i svi bismo znali na šta se odnosi tvoj post. Znamo i ovako, nakon preuređenog komentara.Ili se obratiti u stilu:"Max, ovo je interesantno" i bilo bi jasno na čiji komentar se odnosi tvoj post i bez citiranja.
Zamisli da je ostao cio tvoj komentar sa citatom, pa onda ja citiram tebe, pa kažem da ni ja nisam to znao, pa još neko citira mene, sve bez brisanja, stranica bi bila od tri dana galopom. Briše se jednostavno: Postaviš kurser iza dijela komentara koji želiš izbrisati pa klikneš na tastaaturi gore desno na epoletu na kojoj je "X" i ona briše ulijevo i unazad sve do mjesta koje želiš ostaviti, tj do dijela na koji se tvoj komentar odnosi. Onda kurserom odeš dalje gdje počinje taj dio teksta, pa nastaviš sa brisanjem ostalog dijela teksta. I slike se brišu na isti način.
_________________ Bili smo veca 'gospoda' dok smo bili 'drugovi', nego sto smo drugovi, sad, kad smo gospoda. porucnik ness
semsudin Podporučnik
VZ VZ PV BROJ POSTOVA: : 1435 ČLAN OD: : 2013-03-11 DOB : 57 GRABOVAC, VELIKA KLADUSA
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 18.08.19 16:32
Spomenik na Kozari.Djelo vajara Dušana Džamonje. [You must be registered and logged in to see this image.] Sa udruženjem Josip Broz Tito iz Velike Kladuše posjetili smo ovaj lijep spomenik iz NOB a.
Sloba1 Podpukovnik
VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 6426 ČLAN OD: : 2014-12-21 DOB : 60 Petrovaradin
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 15.09.19 19:33
NA VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 2687 ČLAN OD: : 2015-01-02 Izola
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 07.03.20 20:41
SPOMENIK
V spominskem parku 88.dreves za Tita, ki stoji na vhodu v Izolo, je bila takrat široka akcija po celotni domovini Jugoslaviji, kar so bila zasajena v čast 88 letom Predsednika republike Josipa Broza Tita. V kontekstu tega parka je bila tudi postavitev tega spomenika, ki bi naj poosebljal osvobodilni boj našega narodov in narodnosti. Ko so spomenik pripeljali iz Francije je bilo s strani družbenopolitičnih organizacij v občini Izola, veliko negodovanja, polemik in nestrinjanja, češ, da spomenik osvoboditeljem ni takšen, kot bi si namreč nekateri predstavljali, da bi moral biti. Posebej jih je motila golota.
ORESTE DEQUEL
"Oreste Dequel je denimo nastala na svojevrsten način. To je pesem o kipu, ki je svoje mesto pod soncem iskal dve desetletji. Orestejeva zgodba je nekaj tako lepega, da bi bilo res škoda, če bi ostala nepovedana. Bil je doma iz Izole in je bil po vojni skoraj državni kipar. Bil je Meštrovićev učenec in je sodeloval s Smrdujem. Takoj po vojni so mu dali delat vse velike kipe. Potem se mu je zazdelo, da kot umetnik ne bo napredoval, če bo delal samo partizanske kipe, in se je ločil od države. Šel je študirat v tujino in je delal v Franciji, Italiji in Ameriki. Dosegel je svetovni sloves. Njegov zadnji kip tukaj se je imenoval Solidarnost. Zdaj stoji pred izolskim pokopališčem.
Ampak tja so ga postavili šele okrog leta 1990. Pred tem se je valjal po skladiščih in dvoriščih in skoraj končal na smetišču. To je lep, velik kip. Upodablja borca, ki na hrbtu nese ranjenca. Oba sta gola. Dequel se je zgledoval po antiki, tako kot Meštrović. Ko so ga že hoteli postaviti kot partizanski kip, ga je pozorno pregledal neki partijski sekretar, ki se mu je zdelo, da je ta, ki nosi ranjenca, presenetljivo podoben Titu. Ker sta bila oba gola, pa je v celotni kompoziciji videl nekaj zelo nespodobnega. Sklenil je, da se tukaj iz Tita dela pornografija.
Kipa niso nikoli postavili, ampak so ga odložili kar v skladišče gradbenega podjetja. Kakšnih dvajset let so ga potem selili okoli in je končal na dvorišču Stavbenika. Potem je Izola dobila normalnega župana, ki ga je postavil v park pred pokopališčem. Kip je prelep. Na otvoritvi je govoril istrski kipar iz Hrastovelj Jože Pohlen. Obujal je spomine na skupno življenje v Milanu in druženje s kasnejšim nemškim kanclerjem Willyjem Brandtom, ki je odlično igral klavir. Bili so sijajna družba umetniško navdahnjenih ljudi."
»Za vse mi je žal,« jim reče Oreste v pesmi. »Pomagal bi rad, samo če bi znal.« [You must be registered and logged in to see this link.]
[You must be registered and logged in to see this image.] Oreste Dequel Solidarnost - Solidarieta
Berač šparuga na utvrdama Džomba
VZ PV BROJ POSTOVA: : 112 ČLAN OD: : 2020-06-02 DOB : 51 Pula
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 11.06.20 3:11
naslov teme je Spomenici NOB-a. Ipak, mislim da ova dva spomenika, iz mojih fotki, ne pripadaju razdoblju NOB-a, već je njima JNA veličala pripadnike Kraljevske jugoslavenske ratne mornarice koji su poginuli u Travanjskom ratu 1941.
Riječ je o spomenicima koje je postavila JNA u kasarni “Sergej Mašer” za mornaričku pješadiju na poluotoku Muzil u Puli.
1. spomenik nalazi se između kuhinje i stražarnice (deružarne).
na prvoj fotki: današnji ostaci i ... [You must be registered and logged in to see this image.] ...počasna straža pored biste te spomenika narodnom heroju poručniku bojnog broda Sergeju F. Mašeri. Spomenik je postavljen 17.4.1977.
2. spomenik na Muzilu nalazi se između platoa za prisegu i visokog nasipa koji okružuje Utvrdu Marie Louise.
na drugoj fotki: današnji ostaci i vojnici JNA pred spomenikom. [You must be registered and logged in to see this image.]
Isti taj spomenik danas, ali izbliza: [You must be registered and logged in to see this image.]
Je li ovaj drugi spomenik na Muzilu bio posvećen pbb Milanu Spasiću koji je zajedno sa Mašerom potopio razarač Zagreb da ne padne u ruke talijanskoj mornarici i pritom zajedno sa Mašerom poginuo?
goran9030 voli ovaj upis
Zoran I Poručnik
NA VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 2687 ČLAN OD: : 2015-01-02 Izola
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 30.08.20 17:38
SPOMENIK NOB V ŠENTANELU
Ob našem potepanju po Koroškem smo prispeli tudi do Šentanela in si ogledali lep spomenik NOB v centru Šentanela.
Opis
Obelisk iz črnega hrasta, spomenik NOB ponazarja duhovno neupogljivost koroških ljudi. Ob vznožju sta na dveh spominskih ploščah posvetili.
Legenda, zgodovina, pravljica
Krajani so spomenik posvetili vsem padlim borcem NOB in žrtvam fašističnega nasilja v letih 1941 - 1945 iz vasi Šentanel in bližnjie okolice.
Napis na spomeniku
NAŠA ŽIVLJENJA SMO DALI / ZA VAŠO SVOBODO / PADLI PARTIZANI / SVOJIM SINOVOM / VAŠA ŽRTEV BO NAŠA PRISEGA / ZVESTOBE DOMOVINI / SINOVI / PADLIM OČETOM BORCEM //
[You must be registered and logged in to see this image.] Spomenik NOB v Šentanelu, delo akademskega kiparja Andreja Grošlja
PORUCNIK voli ovaj upis
Zoran I Poručnik
NA VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 2687 ČLAN OD: : 2015-01-02 Izola
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 10.09.20 15:02
Zoran I (citat):
SPOMENIK
V spominskem parku 88.dreves za Tita, ki stoji na vhodu v Izolo, je bila takrat široka akcija po celotni domovini Jugoslaviji, kar so bila zasajena v čast 88 letom Predsednika republike Josipa Broza Tita. V kontekstu tega parka je bila tudi postavitev tega spomenika, ki bi naj poosebljal osvobodilni boj našega narodov in narodnosti. Ko so spomenik pripeljali iz Francije je bilo s strani družbenopolitičnih organizacij v občini Izola, veliko negodovanja, polemik in nestrinjanja, češ, da spomenik osvoboditeljem ni takšen, kot bi si namreč nekateri predstavljali, da bi moral biti. Posebej jih je motila golota.
ORESTE DEQUEL
"Oreste Dequel je denimo nastala na svojevrsten način. To je pesem o kipu, ki je svoje mesto pod soncem iskal dve desetletji. Orestejeva zgodba je nekaj tako lepega, da bi bilo res škoda, če bi ostala nepovedana. Bil je doma iz Izole in je bil po vojni skoraj državni kipar. Bil je Meštrovićev učenec in je sodeloval s Smrdujem. Takoj po vojni so mu dali delat vse velike kipe. Potem se mu je zazdelo, da kot umetnik ne bo napredoval, če bo delal samo partizanske kipe, in se je ločil od države. Šel je študirat v tujino in je delal v Franciji, Italiji in Ameriki. Dosegel je svetovni sloves. Njegov zadnji kip tukaj se je imenoval Solidarnost. Zdaj stoji pred izolskim pokopališčem.
Ampak tja so ga postavili šele okrog leta 1990. Pred tem se je valjal po skladiščih in dvoriščih in skoraj končal na smetišču. To je lep, velik kip. Upodablja borca, ki na hrbtu nese ranjenca. Oba sta gola. Dequel se je zgledoval po antiki, tako kot Meštrović. Ko so ga že hoteli postaviti kot partizanski kip, ga je pozorno pregledal neki partijski sekretar, ki se mu je zdelo, da je ta, ki nosi ranjenca, presenetljivo podoben Titu. Ker sta bila oba gola, pa je v celotni kompoziciji videl nekaj zelo nespodobnega. Sklenil je, da se tukaj iz Tita dela pornografija.
Kipa niso nikoli postavili, ampak so ga odložili kar v skladišče gradbenega podjetja. Kakšnih dvajset let so ga potem selili okoli in je končal na dvorišču Stavbenika. Potem je Izola dobila normalnega župana, ki ga je postavil v park pred pokopališčem. Kip je prelep. Na otvoritvi je govoril istrski kipar iz Hrastovelj Jože Pohlen. Obujal je spomine na skupno življenje v Milanu in druženje s kasnejšim nemškim kanclerjem Willyjem Brandtom, ki je odlično igral klavir. Bili so sijajna družba umetniško navdahnjenih ljudi."
»Za vse mi je žal,« jim reče Oreste v pesmi. »Pomagal bi rad, samo če bi znal.« [You must be registered and logged in to see this link.]
[You must be registered and logged in to see this image.] Oreste Dequel Solidarnost - Solidarieta
SPOMENIK - II.
V spominskem parku 88.dreves za Tita, ki stoji na vhodu v Izolo, je bila takrat široka akcija po celotni domovini Jugoslaviji, kar so bila zasajena v čast 88 letom Predsednika republike Josipa Broza Tita. V kontekstu tega parka je bila tudi postavitev tega spomenika, ki bi naj poosebljal osvobodilni boj našega narodov in narodnosti. Ko so spomenik pripeljali iz Francije je bilo s strani družbenopolitičnih organizacij v občini Izola, veliko negodovanja, polemik in nestrinjanja, češ, da spomenik osvoboditeljem ni takšen, kot bi si namreč nekateri predstavljali, da bi moral biti. Posebej jih je motila golota. Dequel se je zgledoval po antiki, tako kot Meštrović. Ko so ga že hoteli postaviti kot partizanski kip, ga je pozorno pregledal neki partijski sekretar, ki se mu je zdelo, da je ta, ki nosi ranjenca, presenetljivo podoben Titu. Ker sta bila oba gola, pa je v celotni kompoziciji videl nekaj zelo nespodobnega. Sklenil je, da se tukaj iz Tita dela pornografija.
Danes je bilo v našem glasilu Mandrač št.1364 objavljen naslednji zapis o Oreste Dequelu in sicer:
[You must be registered and logged in to see this image.] Oreste Dequel predaja štafetno palico Josipu Brozu Titu 25.maja 1946 v imenu mladih iz STO
goran9030 Podpukovnik
NA VZ PV BROJ POSTOVA: : 7506 ČLAN OD: : 2015-03-20 DOB : 58 Đakovo
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 13.09.20 20:55
UNIŠTENA SKULPTURA KAKO JE 1992. UNIŠTEN BAKIĆEV SPOMENIK 'Bio je prevaljen i slomljen poput kakvog razderanog čeličnog cepelina, svemirskog broda poslije apokalipse' Tim riječima opisuje Zlatko Uzelac svoj susret sa srušenim Bakićevim spomenikom u Kamenskoj početkom ožujka 1992. Što se tada događalo s jednom od najvažnijih hrvatskih skulptura 20. stoljeća, detaljno opisuje u upravo objavljenom tekstu u časopisu Gordogan Autor: Korana Sutlić Objavljeno: 31. siječanj 2016. 12:45 [url=https://twitter.com/intent/tweet?text=KAKO JE 1992. UNI%C5%A0TEN BAKI%C4%86EV SPOMENIK %26%23039;Bio je prevaljen i slomljen poput kakvog razderanog %C4%8Deli%C4%8Dnog cepelina%2C svemirskog broda poslije][/url] [You must be registered and logged in to see this image.]
Bila je to najveća apstraktna skulptura na svijetu. Tridesetmetarska konstrukcija na brdu Blažuj, naziva Spomenik pobjedi revolucije naroda Slavonije, djelo kipara Vojina Bakića. Podignuta je 1968. godine, a razvaljena do temelja 1992. godine. Taj Bakićev spomenik bio je jedno od najvažnijih djela hrvatske umjetnosti dvadesetog stoljeća. No, srušeni spomenici kao da svako malo žive. Nekad kroz retrospektivne izložbe njihovih autora. Ponekad kroz inicijative za njihovu obnovu. Ili kroz svjedočanstva o tome kako su nestali. Vojin Bakić je nedvojbeno bio jedan od najvećih hrvatskih kipara 20. stoljeća. U najnovijem izdanju časopisa za kulturu “Gordogan” upravo je objavljen članak “Kamenska vječni šum vjetra” u kojem povjesničar umjetnosti Zlatko Uzelac iznosi svoje svjedočanstvo o nestanku možda najboljeg spomenika u Hrvatskoj. Dobar povod da o tom zaboravljenom djelu porazgovaramo s našim uvaženim povjesničarima umjetnosti. I vidimo da li zapravo iz današnje perspektive postoje ikakve šanse da se jedan stradali spomenik obnovi. Prvenstveno jer je, kako ocjenjuje povjesničar umjetnosti Tonko Maroević, “svojom apstraktnošću nadmašio narudžbu i ideologiju”.
“To je bio spomenik ljepoti”, kaže nam Tonko Maroević. Zna dobro, objašnjava Zlatko Uzelac, da je trebao već ranije zapisati što je doživio 1992. godine, no nekako je vrijeme prolazilo. Sada su ga dva događaja potaknula da iznese svoje svjedočanstvo. “Prvi je razlog retrospektiva Vojina Bakića koja je održana u Muzeju za suvremenu umetnost, na kojoj je, prema mojem mišljenju, premalo bilo zastupljeno njegovo glavno djelo skulptura za Kamensku”, kaže Uzelac. Drugi je razlog što mu je tak nedavno u ruke došlo djelo “Vojin Bakić, biografija ili kratka povijest kiposlavije” autora Darka Bekića. “U tom djelu stoji grozomorna laž da se u Požegi to rušenje – tobože 'do kasno u noć slavilo'. Tko je to slavio? I gdje?” zgrožen je Zlatko Uzelac tim objavljenim podatkom. Da je u Kamenskoj srušen Spomenik, saznao je potkraj veljače 1992. godine od novinara Požeškog lista. Vijest je prvi put službeno objavljena na Županijskom radiju Požega, a o načinu rušenja izviješteno je neistinito. “No šapat da je miniran kružio je gradom već koji dan prije. Novinarka Županijskog radija uz zgražanje ostalih kolega, proslavila se načinom na koji je tu vijest sročila, tvrdnjom da je spomenik srušio – vjetar”, sjeća se on. Prva vijest je, kaže Uzelac, bila da je spomenik samo neznatno stradao u borbama, da je oplata bila propucana rafalima ili gelerima na nekoliko mjesta. “Kamenska je ključno raskrižje na kome se od ceste koja od Požege vodi prema Pakracu odvaja cesta prema Zvečevu i Voćinu. U Voćinu su Šešeljevci 13. prosinca u noći bijega minirali i srušili do temelja gotičku crkvu sv. Marije, koju su napunili municijom i – bježeći – digli je u zrak, a hrvatska je vojska zauzela Kamensku 25. prosinca, na Božić. Primirje je nastupilo Sarajevskim sporazumom 3. siječnja”, objašnjava Zlatko Uzelac. Ostala mu je tada neka nada da će spomenik možda ipak nekako preživjeti, biti samo oštećen, da je njegova konstrukcija snažna. “Ipak, već sam do tada zorno naučio da razinu divljaštva – kada padnu svi obziri – ne treba podcjenjivati. Imao sam u tim trenucima, sjećam se, potpuno isti osjećaj kao i nedavno na vijest da su isilovci zauzeli Palmiru”, opisao je Zlatko Uzelac. Spomenik je navodno srušen 21. veljače 1992., no samo miniranje trajalo je više dana. Da je srušen, najprije je obavijestio Radovana Ivančevića, tadašnjeg predsjednika Društva povjesničara umjetnosti, a potom i Tonka Maroevića u Institut za povijest umjetnosti, u kojemu je i sam radio. Oni su ubrzo isposlovali specijalnu dozvolu s kojom su tadašnja ravnateljica požeškog muzeja Dubravka Sokač-Štimac i Zlatko Uzelac početkom ožujka pošli u obilazak. Tada je radio i na obnovi dvorca Kutjevo.
“Dobili smo vojno, rekvirirano vozilo i pratnju – fotografa Dragana Šunju, te jednog vojnika i vozača”, sjeća se Uzelac. Opisuje Zlatko Uzelac i kako se stiže do brda Blažuj, i prekrasan krajolik. Kad se prođe Orljavac, nekadašnje malo središte zapadnog dijela Požeštine, u kojemu je još u 19. stoljeću bila tvornica boja, a sada je opustošeno, iza okuke se ulazi u usku izduženu dolinu koju sa sjeverne strane omeđuje nešto niža padina Papuka, a s južne iznimno lijepa, valovito uzgibana i šumovita, strmija i viša padina Psunja. “Teško je naći riječi za ono što sam tada osjećao”, kaže Zlatko Uzelac. “Oduvijek sam mislio da je to najznačajnije kiparsko djelo hrvatske umjetnosti cijelog 20. stoljeća”, kaže dalje. Dovezli su se do parkirališta pred spomenikom. I tada su ga ugledali. “Stajao je prevaljen i slomljen poput kakvog razderanog čeličnog cepelina, svemirskog broda poslije apokalipse”, opisao je Zlatko Uzelac. Dočekalo ih je nekoliko vojnika, njih pet-šest, koji su kaže Uzelac, “čuvali” to još kao važno strateško mjesto dva mjeseca nakon primirja. “Radosno su nas pozdravili i gotovo razdragano objasnili kako je najzad par dana prije jedan od njih, nakon više neuspješnih pokušaja ostalih, pronašao slabo mjesto konstrukcije, pa je u tom herojstvu iz devetog pokušaja eksplozivom spomenik najzad bio raznesen”, kaže Uzelac. Prevaljen na crni mramor podnožja bio je tako izmrcvaren da se, dodaje Uzelac, vidjelo da tu nikakve slabe točke konstrukcije nije bilo, nego da je pomoglo samo slaganje sve veće i veće količine eksploziva. “Na moj upit tko je taj, približio se jedan tip gotovo stidljivo, smješkajući se kroz brk kao ponosno. Pitao sam zašto su ga srušili. Rekao je: ‘Ma to treba srušiti’.” Njegovo ime je bilo Miljenko Crnjac. Tobože čuvajući stražu imali su zgodan predmet za zabavu ”, sjeća se Uzelac.
Zlatko Uzelac ispred uništenog spomenika snimljen u ožujku 1992. godine Razgledao je uništeno golemo djelo. “S grčem u želucu divio sam se i tada vještini inženjera Brodarskog instituta, gledajući rešetke čeličnih kostura konstrukcije koji su ležali prelomljeni, stršeći na sve strane kroz rupe i prolome u eksplozijama razderanoj koži ovojnice, sastavljene od spojenih trokuta sjajnog švedskog čelika, koja se još znatnim dijelom držala na slomljenim krilima. Na njima su se zrcalile sjene cijelog smoždenog kraja”, sjeća se Zlatko Uzelac. Ostaci oplate, zatim čelične konstrukcije, kao i mramorne ploče podnožja polako su kidani i odvaljivani mjesecima, te su završili redom u dvorištu “Spinota” u Požegi, “kod Blaška” kao otpad za preprodaju. Tamo su još i u jesen 1992. godine stajali nabacani na hrpi za preprodaju.
Zlatko Uzelac spomenik je ranije u životu vidio barem deset puta. “Ta je golema skulptura bila tako različita od svega, tako nova i tako neobična da je izgledala kao da je stigla iz neke daleke i bolje budućnosti. Bila je živi relej krajobraza. Vremena i prostora. To nije bila jedna skulptura, nego bezbroj njih. Bilo je dovoljno učiniti korak desno ili lijevo da se njena čudesna forma potpuno preobrazi, od zatvorene odmah postane otvorena, od krilolike postane jedrolika. Mogle su se tražiti osobite točke očišta”, opisuje Zlatko Uzelac. Kad je nekih pet godina nakon uništenja velike skulpture u Kamenskoj u baskijskom gradu Bilbau otvoren Muzej Guggenheim, Zlltko Uzelac je mogao, kako kaže, s gorčinom iznova, po tko zna koji put, tek pogledati ono malo fotografija Kamenske koje uopće postoje, i primijetiti neobične srodnosti formalnih rješenja do kojih su došli Vojin Bakić u skulpturi u doba visokog modernizma i kanadski arhitekt Frank Gehry u vrijeme kad je i u arhitekturi ponovno nastupilo doba otvaranja forme, tri desetljeća kasnije. Mogućnost da se jednom spomenik obnovi Zlatko Uzelac vidi u rastućem interesu za fenomen apstraktnih spomenika nastalih nakon Drugog svjetskog rata. “Svijest o vrijednosti Bakićeva spomenika ponovno raste. On je sada, nakon što je iznova izgrađena crkva u Voćinu, a obnovljen je i Vukovar, njegova povijesna baština, ostao najveći pojedinačni gubitak u ratnim razaranjima”, kaže Uzelac. Njegovo ponovno podizanje bilo bi smisleno kao dio obnove cijelog kraja. “Čitav je taj kraj u depresiji. Međutim, ako se ikad u Hrvatskoj netko jednom zaželi baviti regionalnim razvojem, i spomenik bi trebao biti dio čitave priče”, zaključuje Zlatko Uzelac. Povjesničar umjetnosti i likovni kritičar Igor Zidić kaže kako veliki spomenici, koji su gotovo objekti, općenito bolje funkcioniraju u bogatijim krajevima jer ih se primjereno održava. Zato i on smatra da bi prvenstveno trebalo podignuti taj kraj Hrvatske, a potom razmatrati i obnovu spomenika. “Nije način da se tako razrješava sudbina spomenika, u divljačkom ispadu. Nismo bili zreli kao društvo da razumijemo i kažemo jedno je spomenik, a drugo njegov investitor”, kaže Igor Zidić. Djelo za Kamensku nastalo je u razdoblju kad se tadašnja vlast već bila zasitila spomenika koji prikazuju partizane i bombaše. “Bakić je bio renomirani kipar i sigurno nije ništa radio da bi se nekome dodvorio”, komentira Zidić. Igor Zidić je kao i povjesničar umjetnosti Tonko Maroević bio u komisiji za povratak Bakićeva spomenika Bjelovarac u Bjelovaru. No taj je pothvat ipak bio lakši, bilo ga je lakše realizirati jer je riječ o znatno manjem spomeniku. Skulptura za Kamensku pripada drugoj fazi Bakićeva rada. Tonko Maroević kaže da je ona bila najznačajniji spomenik revoluciji. Za njegovu je gradnju tada trebala i velika tehnološka domišljatost, u čemu je Vojinu Bakiću oko oplate pomogao njegov suradnik kipar Ante Jakić, kao i drugi suradnici na konstrukciji. Obložen je nehrđajućim limom. Sastavljalo ga je 150 ljudi u dvije smjene pola godine. Bilo je to originalno rješenje. “Dao je znak u prostoru i vremenu. Meni je uspješnije djelo od svih, mnogih drugih, spomenika iz tog razdoblja, pa i od njegova drugog spomenika u Petrovoj gori”, smatra Maroević. Tehnološki ga danas možda i ne bi bilo teško obnoviti, zaključuje Maroević, no radi se o velikoj investiciji.
goran9030 Podpukovnik
NA VZ PV BROJ POSTOVA: : 7506 ČLAN OD: : 2015-03-20 DOB : 58 Đakovo
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 13.09.20 21:08
Imali smo i mi u Slavoniji jedan zaista monumentalan spomenik koji sam po sebi nije predstavljao nikakvu ideologiju, već je bio posvećen pobjedi revolucije naroda Slavonije. [You must be registered and logged in to see this image.] Negdje u okolici ovog kipa zauvjek je nestao i moj pokojni djed kojemu ne znamo gdje je sahranjen. Zato sam nekako, kao klinac ovaj spomenik smatrao kao zamjenski grob.
No, kako je u jednom trenutku došlo vrijeme da "pametan zašuti, budala progovori, a fukara se obogati" (mislim da je to izrekao I. Andrić), stiglo je i vrijeme da nekolicina "hrabrih" i nadasve učenih ljudi(?) odluči upisati se u povijest. Kad sam već kod izreka - "čime se pametan stidi, budala se ponosi", tako smo i mi ostali bez vrijednog spomenika koji je simbolizirao sve ljude Slavonije, bez obzira na političku pripadnost. Moglo bi se reći da je oštećena i svjetska umjetnost, samo su na koristi bili preprodavači željeza i ostalih sekundarnih sirovina. A iako se zna ime i prezime prvog od jednakih koji su to "hvale vrijedno" (ne)djelo učinili, do sada nitko nikada nije bio sankcioniran, a vjerojatno ni neće.
Zoran I Poručnik
NA VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 2687 ČLAN OD: : 2015-01-02 Izola
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 14.09.20 8:59
SPOMENIK NOB NA OSTROŽNEM BRDU
Spomenik padlim borcem NOB, padlim talcem in žrtvam fašizma v taboriščih je bil postavljen s strani orbanizacije ZB Ostrožno Brdo in domačinov 17.julija 1961. Stoji ob cerkvi v centru vasi in ob poti, ki vodi v partizansko bolnico Zalesje. Na njegovi levi strani v nekdanji Osnovni šoli, pa je na novo urejen Muzej s spominsko sobo z opremo ter nekdanjimi originalnimi instrumenti partizanske bolnice Zalesje...
"Borci talci črnega nasilja, ki ste darovali drago kri, za svobodo naše domovine in za srečo delovnih ljudi. Hvala vsem v spomin na vas ne mine, v srcu nam kot večna luč gori."
Padli borci NOV Padli talci Žrtve fašizma v taboriščih 16.7.1961 ZB Ostrožno Brdo
[You must be registered and logged in to see this image.] Spomenik padlim borcem NOB, padlim talcem in žrtvam fašizma v taboriščih
[You must be registered and logged in to see this image.] Spomenik je bil postavljen 16.julija 1961
Zoran I Poručnik
NA VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 2687 ČLAN OD: : 2015-01-02 Izola
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 05.10.20 20:48
SUTJESKA & Co.
Z mojimi starši smo odšli na dolg izlet in obiskali nekaj znanih krajev iz katerih so ostali lepi spomini in trajne fotografije. Da smo lahko odšli na takšen izlet je bilo potrebno kar veliko denarja in veliko potrpljenja ter prilagajanja, saj smo spali mnogokrat v avtu, pri avtu in redko kdaj tudi v hotelskih sobah. Takrat sem veliko krajev prvič videl in občudoval kako velika in čudovita je sploh naša domovina Jugoslavija.
[You must be registered and logged in to see this image.] Moja starša pri spomeniku na Tjentištu Sutjeska leta 1978
[You must be registered and logged in to see this image.] Spominski dom Sutjeska 1978
[You must be registered and logged in to see this image.] Razstava Josip Broz Tito 1937 - 1977
[You must be registered and logged in to see this image.] Razstava Josip Broz Tito 1937 - 1977
[You must be registered and logged in to see this image.] Moja starša pri spomeniku NOB
[You must be registered and logged in to see this image.] Dvorana II.zasedanja AVNOJa v Jajcu
goran9030 voli ovaj upis
Doktor Živago KONTRA ADMIRAL
VZ VZ PV BROJ POSTOVA: : 13028 ČLAN OD: : 2020-07-15 DOB : 57 Vinkovci
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 13.10.20 21:08
purger (citat):
Neznam da li ovo moje pitanje baš spada ovdje jer nisam siguran(ne sječam se) da tamo ima neki spomenik? Naime radi se o Petrovoj gori i partizanskoj bolnici,da li to još postoji?
Postojao je prije nekoliko godina kad sam bio tamo,međutim je okolina dosta devastirana i zapuštena..žalosno..rat je protutnjao i nije zaobišao ni to mjesto
vladimir Podpukovnik
NA VZ PV BROJ POSTOVA: : 6965 ČLAN OD: : 2011-01-25
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 13.10.20 22:40
nazalost brojni spomenici su uklonjeni ili unisteni iz ovog ili onog razloga [You must be registered and logged in to see this image.] spomen park Jajinci podignut u znak secanja na streljanje 80000ljudi za vreme drugog svetskog rata. ni posle toliko godina nakon rata i nestanka komunizma nije obelodanjeno ko su ti streljani ljudi. zna se da su to bili logorasi iz logora banjica i staro sajmiste
goran9030 voli ovaj upis
goran9030 Podpukovnik
NA VZ PV BROJ POSTOVA: : 7506 ČLAN OD: : 2015-03-20 DOB : 58 Đakovo
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 13.10.20 22:46
Gdje se nalazi ovaj?
_________________ In medias (t)res...
Doktor Živago KONTRA ADMIRAL
VZ VZ PV BROJ POSTOVA: : 13028 ČLAN OD: : 2020-07-15 DOB : 57 Vinkovci
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 13.10.20 22:52
Jajinci su bili logor za komuniste u blizini Beograda poznato kao veliko stratište. Prije je bilo puno toga za pronaći u knjižnici a sad je sve to palo u debeli zaborav sto namjerno sto nehotično..sam si napisao vrlo lijep tekst o tome.
goran9030 voli ovaj upis
Doktor Živago KONTRA ADMIRAL
VZ VZ PV BROJ POSTOVA: : 13028 ČLAN OD: : 2020-07-15 DOB : 57 Vinkovci
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 13.10.20 22:59
Spomenici u RH su uklanjani sistematično u nekim mjestima a u nekim devastirani i uništeni iz čiste mržnje odn.za vlast i politiku su postali nepoželjni. Konkretno u Vinkovcima je spomenik na centralnom groblju palim borcima ipak nekako preživio, dok spomen kosturnica u gradskom parku u Vinkovcima a u koju je položena i Laura Klajn o kojoj sam ranije pisao na temi Revolucionari iz mog kraja...nije bila te sreće. Nažalost,takvih primjera je kod nas jako puno
goran9030 voli ovaj upis
Doktor Živago KONTRA ADMIRAL
VZ VZ PV BROJ POSTOVA: : 13028 ČLAN OD: : 2020-07-15 DOB : 57 Vinkovci
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 13.10.20 23:05
Da..sad sam se sjetio. Osim Jajinaca..najpoznatije stratište u Beogradu je bila Banjica logor
goran9030 Podpukovnik
NA VZ PV BROJ POSTOVA: : 7506 ČLAN OD: : 2015-03-20 DOB : 58 Đakovo
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 13.10.20 23:07
Na žalost, uvijek je lakše srušiti nego napraviti. I tu se uvijek istaknu oni koji od naobrazbe imaju omot za knjige i gumicu u praznoj pernici.
_________________ In medias (t)res...
Doktor Živago KONTRA ADMIRAL
VZ VZ PV BROJ POSTOVA: : 13028 ČLAN OD: : 2020-07-15 DOB : 57 Vinkovci
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 13.10.20 23:17
Imaš za Jajince sve na internetu..monstruozno
vladimir Podpukovnik
NA VZ PV BROJ POSTOVA: : 6965 ČLAN OD: : 2011-01-25
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 14.10.20 8:50
isao sam u OS Jajinci cak ni nasa nastavnica istorije nikad nije nama deci htela da odgovori na to pitanje ko je zaista streljan u Jajincima. iz logora na starom sajmistu na streljanje u Jajincima dovodjeni su jevreji i romi. iz logora na banjici dovodjeni su svi oni koje je hapsio gestaspo ili policija i ratni zarobljenici. pod ratnim zarobljenicima sto je veoma sirok pojam komunisticka vlast je tvrdila da su to partizani . tacno je da je bilo partizana ali i veliki broj pripadnika JVUO i njihovih simpatizera kao i civilnog stanovnistva prezivelog u raznim kaznenim expedicijama koje su nemci pokretali u Srbiji protiv NOVJ I JVUO.
Doktor Živago KONTRA ADMIRAL
VZ VZ PV BROJ POSTOVA: : 13028 ČLAN OD: : 2020-07-15 DOB : 57 Vinkovci
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 14.10.20 9:03
Slažem se Vladimire,no zaprepastilo me da su Nijemci imali tamo cijelo odjeljenje za egzekucije,čak i doktora koji je provjeravao da li je netko nakon strijeljanja preživio. Ne znam šta da kažem..švapska metodičnost,preciznost i smisao za detalje i bestijalnost i ne čovječnost okupatora. Zgrožen sam
Brkakougar Podporučnik
PV BROJ POSTOVA: : 1557 ČLAN OD: : 2015-01-15
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 14.10.20 16:17
U Jajincima nije bilo logora tu se samo vrsila egzekucija, bila je samo ekipa za streljanje i sluzba za zatrpavanje streljanih. Banjica je bila uzor za posleratni Goli otok, hapsenja i odvodjenja na Banjicu tokom rata je otprilike isto sto i hapsenja i odvodjenja na Goli otok, razlika je samo u streljanju.
Doktor Živago KONTRA ADMIRAL
VZ VZ PV BROJ POSTOVA: : 13028 ČLAN OD: : 2020-07-15 DOB : 57 Vinkovci
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 14.10.20 16:43
Brkakougar (citat):
U Jajincima nije bilo logora tu se samo vrsila egzekucija, bila je samo ekipa za streljanje i sluzba za zatrpavanje streljanih. Banjica je bila uzor za posleratni Goli otok, hapsenja i odvodjenja na Banjicu tokom rata je otprilike isto sto i hapsenja i odvodjenja na Goli otok, razlika je samo u streljanju.
To me je i začudilo. Jer Jajinci su bili samo mjesto za egzekucije,kao npr. Delibatska peščara, Bubanj potok,Rakovica i neke druge. Tamo je bila jedinica Nemaca koja je streljala i zakopavala streljane..odn.na druge načine uništavala dokaze
vladimir Podpukovnik
NA VZ PV BROJ POSTOVA: : 6965 ČLAN OD: : 2011-01-25
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 14.10.20 19:51
Bubanj potok? je bio a i dan danas je poligon za obuku i streljana. u Rakovici i Bubanj potoku nije bilo streljanja ljudi. a ako je i bilo ja to prvi put cujem a u ovom kraju zivim 50god.
Brkakougar Podporučnik
PV BROJ POSTOVA: : 1557 ČLAN OD: : 2015-01-15
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 14.10.20 19:56
Bas tako, samo cu da dodam da osim sto je kopano masinski, jame su kopane i rucno, samo sto ih nisu kopali Nemci nego logorasi. Kao sto sam napisao u predhodnom postu, nadam se da se razumemo, Banjica je bila logor u koji su odlazili svi koji su bili prijavljeni po raznim osnovama, dovoljno je bilo da komsija prijavi komsiju specijalnoj policiji da mu je sumnjiv i taj zavrsava na Banjici itd. bilo je tu i zarobljenika komunista a i juvo-a koji su zarobljeni negde u borbama itd. Inace Nemci nista nisu sakrili postojala je kompletna dokumentacija specijalne policije ali je bio problem sto je mali broj komunista bio u logoru i ubijen i oni su skoro svi narodni heroji, e komunisti su tu dokumentaciju sklonili i proglasili da su malte ne svi logorasi komunisti ili simpatizeri komunista, i ko zna kada ce se sve to obelodaniti, jer ovo je Srbija.
vladimir voli ovaj upis
Brkakougar Podporučnik
PV BROJ POSTOVA: : 1557 ČLAN OD: : 2015-01-15
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 14.10.20 20:00
Tako je Vladimire, u Bubanj potoku nije bilo streljanja, Bubanj potok je iz neke druge price, mozda se mislilo na Lisiciji potok, mada su u njemu streljali komunisti posle rata a za Nemce nebih rekao.
Doktor Živago KONTRA ADMIRAL
VZ VZ PV BROJ POSTOVA: : 13028 ČLAN OD: : 2020-07-15 DOB : 57 Vinkovci
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 14.10.20 21:33
Ma to sam negdje pročitao..mozda je greska..i za Banjicu se slažem i za Jajince. Kad su Nijemci vidili da gube rat doveli su neke civile da slažu mrtve na hrpe i da ih pale..kao i da kopaju jame za njih. Na kraju su i njih naravno ubili
vladimir voli ovaj upis
mirko bratuš Kapetan
NA VZ JM JM PV BROJ POSTOVA: : 3737 ČLAN OD: : 2012-04-15 DOB : 76
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 30.08.21 11:18
[You must be registered and logged in to see this image.] Pohod po poteh prenosa ranjencev iz bolnišnice Franja in Pavla.
Zoran I, goran9030 and Doktor Živago vole ovaj upis
Sloba1 Podpukovnik
VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 6426 ČLAN OD: : 2014-12-21 DOB : 60 Petrovaradin
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 01.10.21 8:11
U zgradi Ujedinjenih nacija u Njujorku nalazi se fotografija koja u prirodnoj veličini predstavlja Stjepana Stevu Filipovića, jugoslovenskog partizana i narodnog heroja, nekoliko trenutaka pred smrt. Sa uzdignutim rukama i omčom oko vrata on kliče slobodi. Oko njega je okupljena grupa fašista, Nemaca i verovatno ljotićevaca, koji ga gledaju nekako zbunjeno, reklo bi se poraženo.
vladimir, mirko bratuš, goran9030 and Doktor Živago vole ovaj upis
Sloba1 Podpukovnik
VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 6426 ČLAN OD: : 2014-12-21 DOB : 60 Petrovaradin
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 07.10.21 7:08
Spomenik NOB-u (Svetionik) na Dunavu u Surduku je vrsta nepokretnog kulturnog dobra: znamenito mesto na osnovu Odluke Zavoda za zaštitu spomenika kulture Sremska Mitrovica br. 214 od 12.11. 1976. godine. Delo je jugoslovenskog i srpskog vajara i skulptora Jovana Soldatovića (1920-2005) iz Novog Sada. Na Gradini, sa koje se pruža pogled na drugu obalu Dunava i beskrajnu širinu banatske ravnice, danas stoji spomen-obelisk koji simboliše zbivanja iz istorije Drugog svetskog rata. Naime tu ispod Gradine bilo je u toku rata mesto za održavanje veza Srema i Banata, za prebacivanje partizana i rodoljuba.
NA VZ JM PV BROJ POSTOVA: : 2687 ČLAN OD: : 2015-01-02 Izola
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 10.10.21 19:57
SPOMENIK NA OSTROŽNEM BRDU - II.
Spomenik na Ostrožnem Brdu, točneje na cesti pri Ambrožiču na Ostrožno Brdo , v spomin na prvo partizansko akcijo 4.aprila 1942, ko so Karlo Maslo - Drago, Franc Maslo, Ivan Brozina - Slovan in Anton Primc, izvedla oboroženo akcijo, od tod se je plamen upora razširil po vsej Primorski.
[You must be registered and logged in to see this image.] Spomin na oboroženo akcijo 4.aprila 1942
pera84, mirko bratuš, Sloba1, goran9030 and Doktor Živago vole ovaj upis
mirko bratuš Kapetan
NA VZ JM JM PV BROJ POSTOVA: : 3737 ČLAN OD: : 2012-04-15 DOB : 76
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 07.11.21 10:46
[You must be registered and logged in to see this image.] Spomenik prvim žrtvam fašistov v Sloveniji. Fašisti so streljali na otroke med igro.Podlo.
PORUCNIK, Zoran I, goran9030 and Doktor Živago vole ovaj upis
mirko bratuš Kapetan
NA VZ JM JM PV BROJ POSTOVA: : 3737 ČLAN OD: : 2012-04-15 DOB : 76
Naslov komentara: Re: Spomenici NOB-a 12.12.21 18:26
[You must be registered and logged in to see this image.] S svečko sem se jih spomnil.
PORUCNIK, Zoran I, goran9030 and Doktor Živago vole ovaj upis